- Matiu
- <
- 7
- >

7
Ämaqä huiziquauqä suqe iwäsäuqeŋqä* Lukä 6:37-38, 41-42
1 “Ämaqä hŋquauŋqe, ‘Ämaqä quvqä-quaiqä’ ätäpu, miwäsäuqä pambiyä. Goti Hanjuwä Iqu suqä asä iiŋä di, he-pqe inä emäkqäŋqäuä. 2 Ii tiinjqä. He ämaqä hŋquauä suqe iwäsäutqäŋuwä-paŋä iiŋi, Goti Hanjuwä Iqu heyaqe, inä iwäsäutäqäŋgaŋi, asä e iwäsäuniqeqä. 3 Si hinoqukuä wäŋqä hmbu tqä tta-tuŋgueqä hiŋuä iu witaŋgi äqunätŋä-qe, zä naqänäŋä tqä hiŋuä iu äwiŋqe, hiŋuä mäquŋquä iŋinyä. Ii suŋqäwä? 4 Zä naqänäŋä iqu, tqä hiŋuä iu yqänä witaŋguti, si tqä tta-tuŋgueŋi, ‘Hinoqukuä tqä hiŋuä iu änyäŋqe, huätä mäkmäumqänä-qe’ äänä tutŋqäwä? 5 Si wopqä itnä, kukŋuinä tqä iqukiyqä. Si zä tqä hiŋuä iu äwiŋqe, huätä ganä mamänyä. Itaŋi iŋganä hiŋuä äŋguänä äqänätnä, hinoqukuä huiziqueqä hiŋuä iu änyäŋqe, huätä mamäutŋqeqä.
6 He nätmatqä Goti Hanjuwä Iquenyqä ätä äwiŋqä iuŋi ämepu, hiveqä quvqä iquau mävqä pambiyä. Iqua nätmatqä iiŋi, hiŋuinä ämäquŋgua hiquaŋä hitäpŋqäuä. Itaŋga wimŋä äŋguänäŋi, yaqueqä iquau matnämäuqä pambiyä. Iqua qonjqenä ipŋqäuä.”
Goti Iqueŋi, nätmatqäŋqä yatŋqä vqeŋqä
7 “He tääqä ätuäpu, Goti Hanjuwä Ique yatŋqä vqäpŋqeqä. Iqu etapäŋqiyä. He qävqä iqa uwqäpŋqeqä. Goti Iqu he ämäqumuapŋqeŋqä yätamäkqä hiyäŋqiyä. He qŋqaŋi ptqä qäyqäpŋqeqä. Goti Iqu qŋqaŋä euteyäŋqiyä. 8 Ämaqä nätmatqäŋqä tääqä ätuäpiyä iqua, qu ämapŋqäuä. Ämaqä qävqä ipiyä iqua, ämäqumuapŋqäuä. Ämaqä qŋqaŋä ptqä qiyäpiyä iqua, Goti Iqu qŋqaŋä wuäteyäŋqiyä.
9 Hesaŋä hŋqueqä ymeqä hŋqu, bretqäŋqä kiqä kanique yatŋqä vqaŋgutqe, iqu hiki muayäniqiyä? Oeyä. 10 Itaŋga ymeqä iqu kanique hämapäkäŋqä yatŋqä vqaŋgutqe, iqu qämakä quvqe muayäniqiyä? Oeyä. 11 Kaniquenä, suqä quvqä kuapänä imäkäpiyä-qe, hiqä ymeqä iuŋi, nätmatqä äŋguänäŋi äyä ämuayätqäŋuwiqä. I etaŋgi hiqä Hiniqu Qäukuä Yätu Äpmeŋqä Iquenyqä näqŋqä äŋguänäŋi mapŋqeqä. Iquenyqä tääqä tquaŋguwä iquauŋi, nätmatqä äŋguänäŋi väŋqiyä.† Lukä 11:9-13
12 Itaŋi, suqä ämaqä huiziqua he emäkpŋqä eŋgaŋgutqe, he-pqe suqä asiqunä motquapiyä. Suqä iiŋä iqu, kukŋuä-suqä Mosisi iqu ätätä äqäkqetä, hiŋuä-tqä iqua äqäkuwitäŋi, kiqä quatiyqä.”
Hänaqä, aŋä häŋä-pmeqä ämepu pmeqä iuŋqä‡ Lukä 13:24
13 “Hänaqä aŋä qui imäkŋqä iuŋqä änyäŋqä iqu, aaŋä hiqŋqä naqänäŋiqä. Iwä ämaqä hänaqä iu qänaknä itqäŋuwä iqua, kuapänäŋiqä. 14 Iŋäqe hänaqä aŋä häŋä-pmeqä ämepu pmeqä iuŋqe, äpätäuqumäkqä änyä, änä mäwqänäŋiqä. Itaŋga hänaqä iuŋi, ämaqä hŋqunä-hŋqunä ämäqumuepu qänaknä itqäŋäuä. He hänaqä iunä uwqäpŋqeqä.”
Ämaqeqä wäuŋui, quwqä quuvqä heqiyqeŋqä ämänätquenä§ Matiu 12:33-37; Lukä 6:43-45
15 “He hiŋuä-tqä quaŋgä iquauŋi, äŋguänä wimasipiyä! He iquauŋqe, ‘Iqua sipsipqä eŋqä-pa äwqä haŋuä änyäŋäuä’ kŋuä eyätaŋgqä-qe, quwqä kŋuä indqäŋqe, hiveqä hiqiyqä iquauqä eŋqä-paŋä-qae, qui emäkpŋqäuä. 16 He zä hŋqueqä häukui iwäsäupu, iquenyqä näqŋqä ämetqäŋuwä-pa, ämaqä iiŋä iquauqä wäuŋui, iwäsäupu näqŋqä mapŋqeqä. Ämaqe, guä-wainqä häukui dupŋqe, guä yäŋä-täŋä iuŋqä upŋqätanä? Ä, zä-eaqä häukuä dupŋqe, qu qätaqä guaqä-täŋä iuŋqä upŋqätanä? Oeyä. 17 Zä äŋguä eeqänäŋä iqua, häukui äŋguä wiŋqiyä. Zä quvqä iqua, häukui quvqä wiŋqiyä. 18 Zä äŋguänäŋi, häukui quvqä maqiyqä yäŋqiyä. Zä quvqä iqua, häukui äŋguä maqiyqä yäŋqiyä. 19 Zä kiqä häukui äŋguä maqiyqä iqua, ätäupu tä du väupŋqäuä. 20 Iitä asänäŋi. Hiŋuä-tqä quaŋgä iquauqä suqe, hiŋuä äqunäpu, iquauŋqe näqŋqä mapŋqeqä.
21 Ämaqä Nyiŋi, ‘Naqä Iqukiyqä’ ändätqäŋuwä iquauŋqe, he kŋuä tiiŋä maeyqä pa inä, ‘Qu eeqänäŋi Goti Qäukuä Yätutaŋä Iqunä miqeuŋqä epnuwiqä.’ Ämaqä Nyaqä Apiqu Qäukuä Yätu Äpmeŋqä Iqueqä äwiŋqä iunä qänaknä imitpqä iquanä hipnuwiqä. 22 Hiunji Goti Iqueqä kukŋuä mitqä naqä iŋgaŋi, ämaqä kuapänäŋi tii dpnuwiqä. ‘Naqä Iqukiyä, ne hiŋuä-tqä wäuŋui imäkätanä, dŋä quvqä iquau huätä ändowatätanä, ämaqä mimäkqänäŋä iuŋi imäkätanäŋgaŋi, Tqä yoqetanä imäkmiŋqueqä.’ 23 Iquauŋi, Nyi kimaŋi tii tumniqeqä. ‘Nyi tutqä qäpu henyŋqe änyä maqŋqä eäŋänä. He ämaqä suqä quvqä kuapänä imäkquenjqä. Huätä upiyä!’ ”* Lukä 13:23-27
Kukŋuä ktqä, ämaqä aŋä mätqä hŋquaquiŋqä† Lukä 6:46-49
24 “Nyi kukŋuä etqä tä, ämaqä hŋqu qätä änyiyätä qänaknä imitätqe, ii tiiŋiqä. Ämaqä kŋuä äŋguänäŋä indqänätä, aŋi hikä haqeu ämätqä-paŋiqä. 25 Piyä äqiyätä, huakä äpätä, yuŋuä naqänäŋä äqunätä, aŋä ique hevqäŋgaŋgutqäŋga, hiki qua buta äknä, ique a yäŋänäqŋqä kiqätätaŋgi, qua iqä mäpnasqiyäuqä yäniqeqä. 26 I etaŋgi, ämaqä hŋqu, Nyaqä kukŋuä iu qänaknä miqä imitätqe, ii tiiŋiqä. Ämaqä kŋuä mämeqä itä, aŋä weä haqeqi ämätqä-paŋiqä. 27 Itaŋga piyä äqiyätä, huakä äpätä, yuŋuä naqänäŋä äqunätä, aŋä ique hevqäŋgaŋgutqäŋga, aŋä iqu äpisäutä, qui eeqänä imäknäniqeqä” ätukqe.
28 Jisasi Iqu kukŋuä ii qäpu tqaŋga, ämaqä Iqueqä kukŋuä qätä äwipiyä kuapänäŋä iqua, Iqueqä näqŋqä motquetqätaŋgqeŋqä yäuŋuä naqänäŋä ikuwi. 29 Quwqä ämaqä kukŋuä-suqeŋqä näqŋqä iqua ämotquamiŋuwä-pa, mämotqueqä itä, Yoqä-täŋä-qu eä, ämotquakqe.

- Matiu
- <
- 7
- >

*^ Lukä 6:37-38, 41-42

†7:11 Lukä 11:9-13

‡7:12 Lukä 13:24

§7:14 Matiu 12:33-37; Lukä 6:43-45

*7:23 Lukä 13:23-27

†7:23 Lukä 6:46-49

© 2017 Wycliffe Bible Translators, Inc.